Megbízható forrás a gabonatőzsde legfrissebb adataival és piaci információival.
Élelmiszerárak
A legfrissebb információk az élelmiszerek árainak alakulásáról és piaci tendenciákról. Kérjük, látogasson vissza később, és kövesse figyelemmel fejlődésünket!
Terményárak
A mezőgazdasági piac legfrissebb árinformációi és elemzései. Kérjük, látogasson vissza később, és kövesse figyelemmel fejlődésünket!
Az éghajlatváltozás hatásai egyre markánsabban jelentkeznek Magyarországon, különösen az aszályos időszakok gyakoriságának és intenzitásának növekedése révén. A Magyar Meteorológiai Szolgálat friss jelentése szerint az ország különböző területein a hőmérsékleti és csapadékmintázatok olyan mértékben változnak, hogy ez rövid, közép, és hosszú távon is jelentős hatással van a mezőgazdasági termelésre. Ebben megállapítják, hogy nem csak 2024 júliusa volt extrém hónap a hőmérsékletet és csapadékot együttesen vizsgálva, hanem az első hét, tehát az idei valamennyi hónap átlaghőmérséklete és csapadékösszege is. Mindkét esetben az extrémitást a kiugróan magas hőmérséklet és az alacsony csapadékösszeg okozza.
Rövid távú hatások
Az elmúlt években Magyarországon az átlaghőmérsékletek jelentősen emelkedtek, különösen nyáron, amikor a napi középhőmérséklet gyakran meghaladta a 27-29 Celsius fokot, különösen a Dél-Alföldön és a Dunántúl délkeleti részein. Ez a hőmérséklet-növekedés közvetlenül érinti a növények fejlődését, különösen a kukorica és napraforgó esetében, amelyek különösen érzékenyek a hő- és vízhiányra.
Fotó: Pixabay
Rövid távon az ilyen extrém hőmérsékletek gyors éréshez és ennek következtében csökkent termésátlagokhoz vezethetnek. A növények nem képesek elegendő mennyiségű tápanyagot felvenni a talajból, és ez csökkenti a termés minőségét és mennyiségét is. A forró, száraz időszakokban emellett megnő a kártevők és növényi betegségek elterjedésének kockázata, ami tovább rontja a termelés hatékonyságát. Az aszály közvetlen pénzügyi hatásai pedig azonnal jelentkeznek a gazdák számára, mivel a termény mennyisége és minősége is drasztikusan csökkenhet.
Hirdetés
Középtávú hatások
A középtávú hatások közé tartozik az agrártermelés szerkezetének fokozatos átalakulása, mivel a gazdák kénytelenek alkalmazkodni az új éghajlati körülményekhez. A folyamatosan növekvő hőmérséklet és csökkenő csapadékmennyiség miatt a hagyományos mezőgazdasági módszerek fenntarthatatlanná válhatnak. Ez különösen igaz a vízigényes növényekre, mint például a kukorica, amely jelentős mennyiségű vizet igényel a megfelelő növekedéshez és éréshez.
A gazdák egyre inkább víztakarékos öntözési technológiákba és rendszerekbe kénytelenek fektetni, valamint olyan növényfajtákat kell választaniuk, amelyek jobban ellenállnak a szárazságnak és a hőstressznek. A termelési költségek növekedése azonban hosszú távon megkérdőjelezheti a gazdaságok fenntarthatóságát, különösen a kis- és közepes méretű gazdaságok esetében. Az öntözéshez szükséges infrastruktúra kiépítése és fenntartása ugyanis jelentős beruházásokat igényel, amit nem minden gazda engedhet meg magának.
Ezen túlmenően a talajminőség is folyamatosan romolhat az ismétlődő aszályos időszakok miatt. A talajban található nedvességtartalékok kimerülnek, és a felső talajréteg kiszáradása miatt a talaj termőképessége is csökken. Ez közvetlenül befolyásolja a növények tápanyagfelvételét, ami hosszú távon jelentős terméshozam-csökkenést eredményezhet.
Előtérbe kerülhetnek olyan növények, amelyek jobban tűrik a szárazságot és a magas hőmérsékleteket. Ilyenek lehetnek például:
Cirok: Kiválóan tűri a szárazságot és alacsony vízigényű, ezért ideális alternatíva lehet kukorica helyett.
Napraforgó: Bár hagyományosan is termesztett növény, a napraforgó ellenálló képessége miatt továbbra is fontos szerepet kaphat.
Szójabab: Egyre népszerűbb a fehérjeigény növekedése miatt, és viszonylag jól bírja a szárazabb körülményeket is.
Köles és quinoa: Ezek az alternatív gabonafélék is előtérbe kerülhetnek, mivel jól alkalmazkodnak a meleg, száraz körülményekhez.
Levendula és egyéb gyógynövények: A levendula kifejezetten szárazságtűrő, így a klímaváltozás közepette is gazdaságosan termeszthető.
Hosszú távú hatások
Hosszú távon az éghajlatváltozás és az aszályok egyre súlyosbodó hatásai komoly fenyegetést jelentenek a magyar mezőgazdaság egészére nézve. Az ismétlődő aszályok és hőhullámok következtében a hagyományos növénytermesztési módszerek fenntarthatatlanná válhatnak, ami alapvető változásokat idézhet elő a mezőgazdasági termelésben.
Az egyik legjelentősebb hosszú távú hatás a termelési területek csökkenése lehet. Azok a területek, amelyek korábban alkalmasak voltak bizonyos növényfajták termesztésére, a jövőben terméketlenné válhatnak a tartós szárazság miatt. Ez különösen igaz az Alföldre és a Dunántúl egyes részeire, ahol a talaj víztartalékai kimerülnek, és a hőmérséklet is folyamatosan emelkedik. Az ilyen területeken a mezőgazdasági termelés visszaszorulhat, és a gazdák kénytelenek lesznek alternatív megélhetési lehetőségeket keresni, ami tovább súlyosbíthatja a vidéki térségek elnéptelenedését.
Továbbá, a hosszú távú éghajlati változások miatt a termesztett növényfajták is átalakulhatnak. Az aszálytűrőbb fajták előtérbe kerülhetnek, míg a vízigényes kultúrák termesztése háttérbe szorulhat. Ez azonban jelentős átalakulást jelentene a magyar mezőgazdaság hagyományos struktúrájában, és hosszú távon befolyásolhatja az ország élelmiszer-önellátottságát is.
Végül, de nem utolsósorban, a vízhiány és az aszályok hosszú távú következményei közé tartozik a gazdasági stabilitás megingása is. Az agrárszektorban dolgozók megélhetése közvetlenül függ a termelési feltételektől, és az ismétlődő aszályok miatt a gazdaságok jövedelme jelentősen csökkenhet. Ez hosszú távon a gazdaságok számának csökkenéséhez és az agrárium általános versenyképességének romlásához vezethet.
Az aszályos időszakok és az éghajlatváltozás jelentős kihívásokat jelentenek a magyar mezőgazdaság számára, mind rövid, mind közép, mind hosszú távon. Az agrárium számára elengedhetetlen, hogy alkalmazkodjon ezekhez az új körülményekhez, különben a gazdasági és termelési fenntarthatóság veszélybe kerülhet. Az innovatív technológiák bevezetése, a talaj- és vízgazdálkodás fejlesztése, valamint az aszálytűrő növényfajták termesztése kulcsfontosságú lépések lehetnek a jövőben. Azonban mindezek megvalósításához jelentős beruházásokra és szakpolitikai támogatásra van szükség, hogy a magyar mezőgazdaság képes legyen megbirkózni az előtte álló kihívásokkal.
Adódnak olyan élethelyzetek, amikor az ember nem ér rá sokat töprengeni és egy helyben álldogállni. Az egyik ilyen fő szituáció, amikor a lehető leggyorsabban és leghamarabb, SOS kell a munka. Ilyenkor viszont nincs idő az állásinterjúkra és a hosszú kiválasztási folyamatokra. A hangsúly azon van, hogy a munkába állás minél gördülékenyebb legyen – szerencsére sok munkáltató is így gondolja ezt.
Az amerikai Betegségmegelőzési és Járványügyi Központ (CDC) friss jelentése szerint egy Missouri államban élő személy madárinfluenzával fertőződött meg. Az augusztus 22-én kórházba került páciens alapbetegségekkel küzdött, és az eset azért is különleges, mert ő az első olyan beteg, aki nem fertőzött állatokkal való érintkezés révén kapta el a vírust.
Pénteken nyugat felől tovább növekszik, vastagszik a felhőtakaró. Főként a nap első felében keleten még kisüthet a nap, délutánra viszont az ország többi részéhez hasonlóan már arrafelé is erősen felhős vagy borult idő valószínű. Többfelé kell számítani esőre, záporra, keleten akár zivatar is kialakulhat. Kiadós mennyiségű csapadék várható.
A sertések bélrendszerének egészsége alapvető fontosságú az optimális növekedéshez és a jó immunrendszerhez. A megfelelő bélmikrobióta fenntartása, az emésztőrendszer védelme és a kórokozók elleni védekezés kulcsfontosságú tényezők a sertéstenyésztés sikerességéhez. Az alábbiakban bemutatjuk azt a 10 legjobb táplálékkiegészítőt, amelyek segítik a sertések bélrendszerének egészségét.
Adódnak olyan élethelyzetek, amikor az ember nem ér rá sokat töprengeni és egy helyben álldogállni. Az egyik ilyen fő szituáció, amikor a lehető leggyorsabban és leghamarabb, SOS kell a munka. Ilyenkor viszont nincs idő az állásinterjúkra és a hosszú kiválasztási folyamatokra. A hangsúly azon van, hogy a munkába állás minél gördülékenyebb legyen – szerencsére sok munkáltató is így gondolja ezt.
A hosszú és egyre szárazabb nyár után dönteni kell. Maradunk-e az egyre gyakrabban nem működő szilárd NPK mellett, vagy továbblépünk. Mutatunk egy-egy olyan technológiát, ami a szilárd és már folyékony tápanyagok használatán alapul, és minden berendezés megtalálható hozzá, még a legkisebb gazdaságban is.